\documentclass[11pt,twoside]{article}\makeatletter

\IfFileExists{xcolor.sty}%
  {\RequirePackage{xcolor}}%
  {\RequirePackage{color}}
\usepackage{colortbl}
\usepackage{wrapfig}
\usepackage{ifxetex}
\ifxetex
  \usepackage{fontspec}
  \usepackage{xunicode}
  \catcode`⃥=\active \def⃥{\textbackslash}
  \catcode`❴=\active \def❴{\{}
  \catcode`❵=\active \def❵{\}}
  \def\textJapanese{\fontspec{Noto Sans CJK JP}}
  \def\textChinese{\fontspec{Noto Sans CJK SC}}
  \def\textKorean{\fontspec{Noto Sans CJK KR}}
  \setmonofont{DejaVu Sans Mono}
  
\else
  \IfFileExists{utf8x.def}%
   {\usepackage[utf8x]{inputenc}
      \PrerenderUnicode{–}
    }%
   {\usepackage[utf8]{inputenc}}
  \usepackage[english]{babel}
  \usepackage[T1]{fontenc}
  \usepackage{float}
  \usepackage[]{ucs}
  \uc@dclc{8421}{default}{\textbackslash }
  \uc@dclc{10100}{default}{\{}
  \uc@dclc{10101}{default}{\}}
  \uc@dclc{8491}{default}{\AA{}}
  \uc@dclc{8239}{default}{\,}
  \uc@dclc{20154}{default}{ }
  \uc@dclc{10148}{default}{>}
  \def\textschwa{\rotatebox{-90}{e}}
  \def\textJapanese{}
  \def\textChinese{}
  \IfFileExists{tipa.sty}{\usepackage{tipa}}{}
\fi
\def\exampleFont{\ttfamily\small}
\DeclareTextSymbol{\textpi}{OML}{25}
\usepackage{relsize}
\RequirePackage{array}
\def\@testpach{\@chclass
 \ifnum \@lastchclass=6 \@ne \@chnum \@ne \else
  \ifnum \@lastchclass=7 5 \else
   \ifnum \@lastchclass=8 \tw@ \else
    \ifnum \@lastchclass=9 \thr@@
   \else \z@
   \ifnum \@lastchclass = 10 \else
   \edef\@nextchar{\expandafter\string\@nextchar}%
   \@chnum
   \if \@nextchar c\z@ \else
    \if \@nextchar l\@ne \else
     \if \@nextchar r\tw@ \else
   \z@ \@chclass
   \if\@nextchar |\@ne \else
    \if \@nextchar !6 \else
     \if \@nextchar @7 \else
      \if \@nextchar (8 \else
       \if \@nextchar )9 \else
  10
  \@chnum
  \if \@nextchar m\thr@@\else
   \if \@nextchar p4 \else
    \if \@nextchar b5 \else
   \z@ \@chclass \z@ \@preamerr \z@ \fi \fi \fi \fi
   \fi \fi  \fi  \fi  \fi  \fi  \fi \fi \fi \fi \fi \fi}
\gdef\arraybackslash{\let\\=\@arraycr}
\def\@textsubscript#1{{\m@th\ensuremath{_{\mbox{\fontsize\sf@size\z@#1}}}}}
\def\Panel#1#2#3#4{\multicolumn{#3}{){\columncolor{#2}}#4}{#1}}
\def\abbr{}
\def\corr{}
\def\expan{}
\def\gap{}
\def\orig{}
\def\reg{}
\def\ref{}
\def\sic{}
\def\persName{}\def\name{}
\def\placeName{}
\def\orgName{}
\def\textcal#1{{\fontspec{Lucida Calligraphy}#1}}
\def\textgothic#1{{\fontspec{Lucida Blackletter}#1}}
\def\textlarge#1{{\large #1}}
\def\textoverbar#1{\ensuremath{\overline{#1}}}
\def\textquoted#1{‘#1’}
\def\textsmall#1{{\small #1}}
\def\textsubscript#1{\@textsubscript{\selectfont#1}}
\def\textxi{\ensuremath{\xi}}
\def\titlem{\itshape}
\newenvironment{biblfree}{}{\ifvmode\par\fi }
\newenvironment{bibl}{}{}
\newenvironment{byline}{\vskip6pt\itshape\fontsize{16pt}{18pt}\selectfont}{\par }
\newenvironment{citbibl}{}{\ifvmode\par\fi }
\newenvironment{docAuthor}{\ifvmode\vskip4pt\fontsize{16pt}{18pt}\selectfont\fi\itshape}{\ifvmode\par\fi }
\newenvironment{docDate}{}{\ifvmode\par\fi }
\newenvironment{docImprint}{\vskip 6pt}{\ifvmode\par\fi }
\newenvironment{docTitle}{\vskip6pt\bfseries\fontsize{22pt}{25pt}\selectfont}{\par }
\newenvironment{msHead}{\vskip 6pt}{\par}
\newenvironment{msItem}{\vskip 6pt}{\par}
\newenvironment{rubric}{}{}
\newenvironment{titlePart}{}{\par }

\newcolumntype{L}[1]{){\raggedright\arraybackslash}p{#1}}
\newcolumntype{C}[1]{){\centering\arraybackslash}p{#1}}
\newcolumntype{R}[1]{){\raggedleft\arraybackslash}p{#1}}
\newcolumntype{P}[1]{){\arraybackslash}p{#1}}
\newcolumntype{B}[1]{){\arraybackslash}b{#1}}
\newcolumntype{M}[1]{){\arraybackslash}m{#1}}
\definecolor{label}{gray}{0.75}
\def\unusedattribute#1{\sout{\textcolor{label}{#1}}}
\DeclareRobustCommand*{\xref}{\hyper@normalise\xref@}
\def\xref@#1#2{\hyper@linkurl{#2}{#1}}
\begingroup
\catcode`\_=\active
\gdef_#1{\ensuremath{\sb{\mathrm{#1}}}}
\endgroup
\mathcode`\_=\string"8000
\catcode`\_=12\relax

\usepackage[a4paper,twoside,lmargin=1in,rmargin=1in,tmargin=1in,bmargin=1in,marginparwidth=0.75in]{geometry}
\usepackage{framed}

\definecolor{shadecolor}{gray}{0.95}
\usepackage{longtable}
\usepackage[normalem]{ulem}
\usepackage{fancyvrb}
\usepackage{fancyhdr}
\usepackage{graphicx}
\usepackage{marginnote}

\renewcommand{\@cite}[1]{#1}


\renewcommand*{\marginfont}{\itshape\footnotesize}

\def\Gin@extensions{.pdf,.png,.jpg,.mps,.tif}

  \pagestyle{fancy}

\usepackage[pdftitle={Lyrical Poetry of Nikola Milicevic -Opus and Microstructures},
 pdfauthor={}]{hyperref}
\hyperbaseurl{}

	 \paperwidth210mm
	 \paperheight297mm
              
\def\@pnumwidth{1.55em}
\def\@tocrmarg {2.55em}
\def\@dotsep{4.5}
\setcounter{tocdepth}{3}
\clubpenalty=8000
\emergencystretch 3em
\hbadness=4000
\hyphenpenalty=400
\pretolerance=750
\tolerance=2000
\vbadness=4000
\widowpenalty=10000

\renewcommand\section{\@startsection {section}{1}{\z@}%
     {-1.75ex \@plus -0.5ex \@minus -.2ex}%
     {0.5ex \@plus .2ex}%
     {\reset@font\Large\bfseries}}
\renewcommand\subsection{\@startsection{subsection}{2}{\z@}%
     {-1.75ex\@plus -0.5ex \@minus- .2ex}%
     {0.5ex \@plus .2ex}%
     {\reset@font\Large}}
\renewcommand\subsubsection{\@startsection{subsubsection}{3}{\z@}%
     {-1.5ex\@plus -0.35ex \@minus -.2ex}%
     {0.5ex \@plus .2ex}%
     {\reset@font\large}}
\renewcommand\paragraph{\@startsection{paragraph}{4}{\z@}%
     {-1ex \@plus-0.35ex \@minus -0.2ex}%
     {0.5ex \@plus .2ex}%
     {\reset@font\normalsize}}
\renewcommand\subparagraph{\@startsection{subparagraph}{5}{\parindent}%
     {1.5ex \@plus1ex \@minus .2ex}%
     {-1em}%
     {\reset@font\normalsize\bfseries}}


\def\l@section#1#2{\addpenalty{\@secpenalty} \addvspace{1.0em plus 1pt}
 \@tempdima 1.5em \begingroup
 \parindent \z@ \rightskip \@pnumwidth 
 \parfillskip -\@pnumwidth 
 \bfseries \leavevmode #1\hfil \hbox to\@pnumwidth{\hss #2}\par
 \endgroup}
\def\l@subsection{\@dottedtocline{2}{1.5em}{2.3em}}
\def\l@subsubsection{\@dottedtocline{3}{3.8em}{3.2em}}
\def\l@paragraph{\@dottedtocline{4}{7.0em}{4.1em}}
\def\l@subparagraph{\@dottedtocline{5}{10em}{5em}}
\@ifundefined{c@section}{\newcounter{section}}{}
\@ifundefined{c@chapter}{\newcounter{chapter}}{}
\newif\if@mainmatter 
\@mainmattertrue
\def\chaptername{Chapter}
\def\frontmatter{%
  \pagenumbering{roman}
  \def\thechapter{\@roman\c@chapter}
  \def\theHchapter{\roman{chapter}}
  \def\thesection{\@roman\c@section}
  \def\theHsection{\roman{section}}
  \def\@chapapp{}%
}
\def\mainmatter{%
  \cleardoublepage
  \def\thechapter{\@arabic\c@chapter}
  \setcounter{chapter}{0}
  \setcounter{section}{0}
  \pagenumbering{arabic}
  \setcounter{secnumdepth}{6}
  \def\@chapapp{\chaptername}%
  \def\theHchapter{\arabic{chapter}}
  \def\thesection{\@arabic\c@section}
  \def\theHsection{\arabic{section}}
}
\def\backmatter{%
  \cleardoublepage
  \setcounter{chapter}{0}
  \setcounter{section}{0}
  \setcounter{secnumdepth}{2}
  \def\@chapapp{\appendixname}%
  \def\thechapter{\@Alph\c@chapter}
  \def\theHchapter{\Alph{chapter}}
  \appendix
}
\newenvironment{bibitemlist}[1]{%
   \list{\@biblabel{\@arabic\c@enumiv}}%
       {\settowidth\labelwidth{\@biblabel{#1}}%
        \leftmargin\labelwidth
        \advance\leftmargin\labelsep
        \@openbib@code
        \usecounter{enumiv}%
        \let\p@enumiv\@empty
        \renewcommand\theenumiv{\@arabic\c@enumiv}%
	}%
  \sloppy
  \clubpenalty4000
  \@clubpenalty \clubpenalty
  \widowpenalty4000%
  \sfcode`\.\@m}%
  {\def\@noitemerr
    {\@latex@warning{Empty `bibitemlist' environment}}%
    \endlist}

\def\tableofcontents{\section*{\contentsname}\@starttoc{toc}}
\parskip0pt
\parindent1em
\def\Panel#1#2#3#4{\multicolumn{#3}{){\columncolor{#2}}#4}{#1}}
\newenvironment{reflist}{%
  \begin{raggedright}\begin{list}{}
  {%
   \setlength{\topsep}{0pt}%
   \setlength{\rightmargin}{0.25in}%
   \setlength{\itemsep}{0pt}%
   \setlength{\itemindent}{0pt}%
   \setlength{\parskip}{0pt}%
   \setlength{\parsep}{2pt}%
   \def\makelabel##1{\itshape ##1}}%
  }
  {\end{list}\end{raggedright}}
\newenvironment{sansreflist}{%
  \begin{raggedright}\begin{list}{}
  {%
   \setlength{\topsep}{0pt}%
   \setlength{\rightmargin}{0.25in}%
   \setlength{\itemindent}{0pt}%
   \setlength{\parskip}{0pt}%
   \setlength{\itemsep}{0pt}%
   \setlength{\parsep}{2pt}%
   \def\makelabel##1{\upshape ##1}}%
  }
  {\end{list}\end{raggedright}}
\newenvironment{specHead}[2]%
 {\vspace{20pt}\hrule\vspace{10pt}%
  \phantomsection\label{#1}\markright{#2}%

  \pdfbookmark[2]{#2}{#1}%
  \hspace{-0.75in}{\bfseries\fontsize{16pt}{18pt}\selectfont#2}%
  }{}
      \def\TheFullDate{1970-01-01 (revised: 01 January 1970)}
\def\TheID{\makeatother }
\def\TheDate{1970-01-01}
\title{Lyrical Poetry of Nikola Milicevic -Opus and Microstructures}
\author{}\makeatletter 
\makeatletter
\newcommand*{\cleartoleftpage}{%
  \clearpage
    \if@twoside
    \ifodd\c@page
      \hbox{}\newpage
      \if@twocolumn
        \hbox{}\newpage
      \fi
    \fi
  \fi
}
\makeatother
\makeatletter
\thispagestyle{empty}
\markright{\@title}\markboth{\@title}{\@author}
\renewcommand\small{\@setfontsize\small{9pt}{11pt}\abovedisplayskip 8.5\p@ plus3\p@ minus4\p@
\belowdisplayskip \abovedisplayskip
\abovedisplayshortskip \z@ plus2\p@
\belowdisplayshortskip 4\p@ plus2\p@ minus2\p@
\def\@listi{\leftmargin\leftmargini
               \topsep 2\p@ plus1\p@ minus1\p@
               \parsep 2\p@ plus\p@ minus\p@
               \itemsep 1pt}
}
\makeatother
\fvset{frame=single,numberblanklines=false,xleftmargin=5mm,xrightmargin=5mm}
\fancyhf{} 
\setlength{\headheight}{14pt}
\fancyhead[LE]{\bfseries\leftmark} 
\fancyhead[RO]{\bfseries\rightmark} 
\fancyfoot[RO]{}
\fancyfoot[CO]{\thepage}
\fancyfoot[LO]{\TheID}
\fancyfoot[LE]{}
\fancyfoot[CE]{\thepage}
\fancyfoot[RE]{\TheID}
\hypersetup{citebordercolor=0.75 0.75 0.75,linkbordercolor=0.75 0.75 0.75,urlbordercolor=0.75 0.75 0.75,bookmarksnumbered=true}
\fancypagestyle{plain}{\fancyhead{}\renewcommand{\headrulewidth}{0pt}}

\date{}
\usepackage{authblk}

\providecommand{\keywords}[1]
{
\footnotesize
  \textbf{\textit{Index terms---}} #1
}

\usepackage{graphicx,xcolor}
\definecolor{GJBlue}{HTML}{273B81}
\definecolor{GJLightBlue}{HTML}{0A9DD9}
\definecolor{GJMediumGrey}{HTML}{6D6E70}
\definecolor{GJLightGrey}{HTML}{929497} 

\renewenvironment{abstract}{%
   \setlength{\parindent}{0pt}\raggedright
   \textcolor{GJMediumGrey}{\rule{\textwidth}{2pt}}
   \vskip16pt
   \textcolor{GJBlue}{\large\bfseries\abstractname\space}
}{%   
   \vskip8pt
   \textcolor{GJMediumGrey}{\rule{\textwidth}{2pt}}
   \vskip16pt
}

\usepackage[absolute,overlay]{textpos}

\makeatother 
      \usepackage{lineno}
      \linenumbers
      
\begin{document}

             \affil[1]{  }

\renewcommand\Authands{ and }

\date{\small \em Received: 1 January 1970 Accepted: 1 January 1970 Published: 1 January 1970}

\maketitle


\begin{abstract}
        




\end{abstract}


\keywords{}

\begin{textblock*}{18cm}(1cm,1cm) % {block width} (coords) 
\textcolor{GJBlue}{\LARGE Global Journals \LaTeX\ JournalKaleidoscope\texttrademark}
\end{textblock*}

\begin{textblock*}{18cm}(1.4cm,1.5cm) % {block width} (coords) 
\textcolor{GJBlue}{\footnotesize \\ Artificial Intelligence formulated this projection for compatibility purposes from the original article published at Global Journals. However, this technology is currently in beta. \emph{Therefore, kindly ignore odd layouts, missed formulae, text, tables, or figures.}}
\end{textblock*}


\begin{textblock*}{10cm}(1.05cm,3cm)
{{\textit{CrossRef DOI of original article:}} \underline{}}
\end{textblock*}\let\tabcellsep& 	 	 		 \par
diverse poetic forms, verses with weakened syllabics, metonymy, rhythmic prose.\par
Author: Miljenko Buljac, PhD, sveu?ili?ni professor u mirovini. Hrvace 158, 21233 Hrvace, Croatia. 
\section[{SA?ETAK Ovaj ?lanak ?eli prikazati, interpretirati i protuma?iti osam cjelovitih zbirka lirske poezije}]{SA?ETAK Ovaj ?lanak ?eli prikazati, interpretirati i protuma?iti osam cjelovitih zbirka lirske poezije}\par
Nikole  {\ref Mili?evi?a (1922} {\ref Mili?evi?a ( -1999))}, hrvatskoga pjesnika koji je ?ivio i djelovao u dvadesetom stolje?u, a bio je i prozni pisac, esejist, prevoditelj, antologi?ar i znanstvenik, jedan od urednika Krugova, ?asopisa koji je iznjedrio pjesni?ki nara?taj nazvan 'krugova?i'. Knji?evna kritika nepravedno je Mili?evi?u spo?itavala 'tradicionalizam' zato ?to je pisao sonete i decime te pjesme ?vrstih, vezanih stihova, a gotovo nezamije?enima ostale su brojne mikrostrukture: pjesni?ki oblici, raznolike strofe i strofoidi, rasuti stihovi raspore?eni u nepredvidljive oblike oslabljene silabi?nosti i bez sroka.\par
Svi jezi?ni odabiri u funkciji su stvaranja raznolika ritma. Poetski u?inci plod su oglagoljenih metafora, dinamike koja je oplemenila njihov metonimijski sloj. Manji dio pjesama primjerci su govorne poezije bliske pjesmi u prozi, odnosno ritmiziranoj prozi. Mili?evi?evo pjesni?tvo izni?e iz duboke humanosti i modernoga senzibiliteta, meditativno je i nadasve misaono, bez podloge u?enih teorija. U interpretaciji semanti?kih slojeva Pjesme o staroj dami primijenili smo anketno ispitivanje djevojaka i ?ena koriste?i se objavama na Facebooku. Sredili smo, obradili, protuma?ili i objavili neke njihove stavove i mi?ljenja. 
\section[{Klju?ne rije?i:}]{Klju?ne rije?i:}\par
lirsko pjesni?tvo, krugova?i, raznoliki pjesni?ki oblici, stihovi oslabljene silabi?nosti, metonimija, ritmizirana proza. 
\section[{I. INTRODUCTION}]{I. INTRODUCTION}\par
Nikola Mili?evi? pjesnik je, prozaik, kritik, esejist, antologi?ar, prevoditelj, urednik ?asopisa te ugledni znanstvenik, hispanist i kroatist, sveu?ili?ni profesor. Biografi navode da se rodio 27. studenoga 1922. godine u Zve?anju pokraj Omi?a kao jedno od ?estero djece u obitelji Mate i Filipe, ro?ene Ka?telan, obitelji koja je od kraja 18. stolje?a redovito imaka ponekog sve?enika. Umro je u Zagrebu 1. o?ujka 1999., a pokopan 4. o?ujka 1999. na groblju sv. Kri?a u rodnom Zve?anju.\par
Nikola Mili?evi? poha?ao je osnovnu ?kolu u rodnom mjestu, gimnaziju u dominikanaca u Bolu na Bra?u i u splitskom Nadbiskupijskom sjemeni?tu. Maturirao je u travni?koj Klasi?noj gimnaziji, bio na ku?nji u bra?koj 'pustinji' (nastambi) Blaca. Iz memoarskih zapisa Godina u pam?enju doznajemo o mobilizaciji, ratnom putu s partizanskim odredom na Mosoru i Kame?nici, te u pohodu na Trst, ranjavanju i glasu u njegovu kraju da je poginuo, pismu i radosnoj vijesti koja je zatekla roditelje, boravku u Vrhnici i Ljubljani, doznajemo o vo?nji vlakom do Iloka, boravcima u Novom Sadu, Srijemu i osje?koj vojarni u Gornjem gradu, o otpustu iz vojske; prvom dolasku u Zagreb, povratku ku?i, posjetu stricu sve?eniku u Blacima. Tako?er, u memoarskoj prozi niz je pojedinosti iz studijskog razdoblja u Zagrebu.\par
Bre?i? navodi dvije Mili?evi?eve duhovne kolijevke: Zve?anje i Zagreb, Zve?anje koje ga je podiglo i Zagreb koji ga je oblikovao, isti?e pet izgubljenih godina, razdoblje od 1945. do 1950. kad se od knji?evnosti tra?ilo da slu?i politici, a trebalo ga je i puno du?im ozna?iti, sve do pojave Krugova (1952) i Tadijanovi?eve Elegije o pjesniku koji nije dugo godina pjevao iz 1953. godine (usp.  {\ref Bre?i?, 2009: 662)}. Nakon studija knji?evnosti bavio se novinarstvom i knji?evnom kritikom pi?u?i eseje i kolumne u ?asopisu Krugovi i u Vjesniku, dnevnom listu. Bio je jedan od urednika ?asopisa Krugovi 1952. godine, u kojem je objavio niz pjesama, ?lanaka i polemika s nositeljima i zagovornicima lakirovke, koji su isticali potrebu kako knji?evnost treba biti sredstvo u slu?bi dru?tvenih funkcija. Na pragu pjesni?ke zrelosti kratko je za?utio ne pristaju?i na "duhovno nasilje" i veli?anje ideologije socijalisti?kog jednoumlja i agitpropa.  {\ref Od}  Arhetipskim motivima tornja, ?empresa i pradjedovskog groba u ranijim uradcima (No? u Zve?anju, ?empres, Elegija za moje mrtve) Mili?evi? je uvjerljivim pjesni?kim slogom rekao tko je, odakle dolazi i kamo ide, i na toj matrici izgradio je svoj poetski univerzum predano??u knji?evnom poslanju, senzibilnosti usvojenoj na pravim izvorima onodobne francuske lirike, na zrelosti jezika te na novim pjesni?kim oblicima, a ne toliko ustaljenoj formi i zadanim vrijednostima pjesme, ?to su drugi isticali (Branimir Donat, Nedjeljko Mihanovi?). Nekoliko soneta kojima se oku?ao, samo ?to su izuzetci u razigranim pjesni?kim Mili?evi?evim oblicima.\par
Cvat je prva od Elegija za moje mrtve, napisana stihovima oslabljene silabi?nosti i bez sroka. ?im se spomene elegija pomislimo na elegijski distih i na parnu, glatku rimu, ali pjesnik je u ovom nizu prema svojim zamislima i odabirima tonaliteta stvarao uspje?an vlastiti tip moderne elegije. Klju?no svojstvo elegi?nosti ve? je u odabiru teme i u ozbiljnu emocionalnom ustroju kojim se s istinskim pijetetom o?ivljuje sje?anje na svoje mrtve. Njihova patnja i smrt imaju svoje plodove: tamni cvjetovi cvatu u prolje?e, a u tvrdom li??u kadulje i vrijeska bude se njihove kosti. U te?kom mirisu bilja di?u crni vapaji, a o?aj im je u kamenu skamenjen, i u zemlju zaoran. Iz njihove ledene samo?e proviruje zapla?en neki davni, nemilosni bog (op?a imenica). Elegija za moje mrtve rukovet je od dvanaest pjesama rasutih stihova. ?este su anafore (Ovdje su zasijani moji mrtvi. / Ovdje trune njihovo nadanje). Dozivanje, tre?a pjesma niza Elegije za moje mrtve svojom strukturom jo? je modernija: puna je prebacivanja sintakse u nove stihove. Re?enice su prelomljene, usitnjene, razbijene, ostavljene u dozivima, prepune upitnih intonacija. Lirski subjekt tra?i odgovore koje bi mu samo njegovi mrtvi mogli dati. (Tko je on, je li njihov, jesu li oni dali kosti njegovim udovima, jesu li njihove ruke ostale u njegovim rukama, je li iz njihove snage potekla njegova nemo? zbog koje ih doziva, je li i?ta od njih ostalo u njemu koji pognut i kao oprezan stranac ulazi u njihovu uspomenu?). Izlomljena, usitnjena sintaksa donosi umor, zasi?enje: previ?e je pitanja koja tra?e odgovore. Otud zastranjenja knji?evnih kriti?ara na ra?un "tvrdo kuhane" poezije Nikole Mili?evi?a, isuvi?e ozbiljne, mnogima stoga tradicionalne. Govorna impostacija lirskog subjekta dominira pjesni?kim diskursom ?to neponovljivim ?ine upitne intonacije. Smirenje sti?e ve? u decimi, pjesmi tradicionalnog klasi?nog oblika s prividno sa?uvanim parnim rimama, ali osvje?enoj novim nadahnu?em. Stihovi kao da su prodisali do?ivljajem djetinjstva i zavi?aja: 'gusto treperenje' lirskog subjekta prenosi se na ?arko vrenje ?edne zemlje i na "dubok ?umor ?irokih nebesa". Ocean je pun tu?ih suza i okrutnog smijeha, i on ga ne ?e vi?e nikada vidjeti. Stoga se s njim pozdravlja uz poruku: "/Ti se valjaj i razmahuj u svojoj ?irini kako te volja, / a ja ?u se stiskati u sebi (ovakvom kakav jesam) / kako budem znao i umio //" (Pred velikim oceanom). 
\section[{Decima o ?itu pjesma je iz zbirke}]{Decima o ?itu pjesma je iz zbirke}\par
Ve? od Vladimira Vidri?a u hrvatskom pjesni?tvu puno je pejsa?a sa zanjihanom granom kojima je svrha poezija s isje?akom zbilje, trenutak prelijeta misli, stvaranje ugo?aja i ljepote u jednom hipu. Dobri?a Cesari? stvarao je sugestiju vi?ezna?nosti ali tek u naznakama. Mili?evi? pak poigravao se sa semantikom na ne?to druga?iji na?in. Misaona slojevitost obremenila je njegovo pjesni?tvo, kako to tvrdi knji?evni povjesni?ar: "?uvstvo je ustupilo mjesto refleksiji"  {\ref (Mihanovi?, 1982: 13)}.\par
Pjesma Grana je iz rukoveti Gorko more zbirke Prah zemaljski iz 1974. godine. Kao i Decima o ?itu, pjesma Grana sastavljena je od deset silabi?nih jedanaesteraca s rimom abbaaccddc, rekli bismo -obgrljenim srokom, odnosno njegovom neobi?no skra?enom modifikacijom, nastalom stoga ?to je broj rasutih stihova u pjesmi -deset, a ne osam ili dvanaest, broj djeljiv s ?etiri. I ona je dio nekog pejsa?a (1. sli?ica: ?ista je, svijetla i sva zelena, 2. sli?ica: ne?ujno se k'o lepeza nji?e, 3. sli?ica: u jutru plavom dahom je no?i umivena, 4. sli?ica: svija se tu nad na?om glavom). Ipak, zaklju?na tri stiha ove decime donose otklon, uzmak, iskrivljen do?ivljaj, nagr?ivanje sli?nih ranijih pjesni?kih predlo?aka u odnosu na Cesari?ev, u kojem je zanjihana grana izvor ?udesne ljepote.\par
Pjesniku Mili?evi?u nije stalo do stvaranja odu?ka ljepotom. Njegova grana u lirskom subjektu, a tako i u recipijentu stvara zebnju, prijeti padom na glavu, budi u nama strah, strepnju, prijeti kakvim zlom kojeg bismo se ?eljeli osloboditi: "/ nad na?im danom i na?im bezdanom, / nad nekom strepnjom znanom i neznanom / ?to zelenim se brani zaboravom //". Kao i prethodna, pjesma Potomak iz istog je ciklusa zbirke Prah zemaljski. I ona je decima sastavljena od pet© 2023 Great ] Britain Journals Press | 11 | Volume 23 Issue ?"? Compilation 1.0\par
Lyrical Poetry of Nikola Milicevic -Opus and Microstructures distiha s parnim, glatkim rimama, i silabi?nim dvanaestercima, izuzev?i dva stiha sa slogom vi?e. Poetske vrijednosti pjesme Potomak u njezinu su semanti?kom sloju, u konativnim vrijednostima. Sna?na oznaka identiteta lirskog subjekta je u sastavnici koja upu?uje na vezanost uz zemlju koja mu je "mat". Odabir ?akavskog lika ove imenice nije motiviran srokom nego je prema njoj izabran izraz "za uzvrat". Svetost rije?i u plodonosnom je nizu: zemlja, majka, zadana rije?, zapis u drvu i kamenu, krv, patnja, tra?ak svjetla iznad pokopi?ta; tako?er i odabiru antonimskih parova: prokletstvo / znamen, dah / miris, svjetlost / tmina, zvjezdana sjajnost / mra?na dubina, gola rije? / ni?ta. Jasna potvrda jest u danoj, zadanoj rije?i, u zapisu, u rije?i koja je logos. Njome su se njegovi pretci porukama urezanim u drvu i u kamenu, znamenom svoje svetosti i prokletstva, znacima kri?a, patnje i odabranosti vezali uz zemlju. Rije?i u Mili?evi?evoj pjesmi kao da su od krvi, nabijene nepotro?ivom snagom, kao da su u?gane rije?i koje ?ele biti svjetlo iznad vje?nog po?ivali?ta, mjesta za koje je pjesnik odabrao stilem 'pokopi?te'.\par
Konotacije rije?i pro?iruju se na gorki znamen ?to zemljom i patnjom miri?e, rije?i koja u sebi nosi i svjetlost i tminu, sav sjaj i mra?nu dubinu. Konativne vrijednosti pjesme iznad su njezinih apelativnih: biti potomak poprima svojstva dostojna najvi?eg ?ovjeka, a to su nasljednici onih kojima je zemlja majka, onih zemljom i patnjom obilje?enih, onih koji to znamenje prihva?aju kao zada?u slu?enja, kao znamen i kri? svjetlosti, a ne tmine, u koju se neki drugi zavla?e kako bi sebi priskrbili lagodnosti i u?itke.\par
Mili?evi? se ogledao i sonetima: "I u svoje sonete (Rije? i prah zemaljski, Sonet u krugu...) ovaj tanko?utni, gordo ravnodu?ni i uvijek sumnji?avi pjesnik unosi duboko pro?ivljeni, sasvim osobni, ali i op?eljudski osje?aj egzistencijalisti?ke nesigurnosti, tjeskobe i trpkoga mirenja (Treba strpljivo) sa sudbinom kao nejasnim poslanstvom na koje nas je uputio Neznani, a na koje on odgovara stoi?kim mirom kao svojevrsnim idealom svojeg pjesni?tva (Ru?a vjetrova)", zapazio je Hrvoje Pejakovi? (prema  {\ref Bre?i?, 2000: 504)}. Promi?u?i "mo? i magiju verbuma", pjesnik Mili?evi? vra?a povjerenje u rije?, a lirici njezino dostojanstvo (usp. Mihanovi?, ibid.). Putnikova pjesma je sonet iz Soneta i tercina zbirke Prah zemaljski, tako?er i pjesma Sonet u krugu. Sonet je sazdan od silabi?nih jedanaesteraca, ?vrstih, bez opkora?enja i prebacivanja. Ovim sonetom Mili?evi? je udovoljio svim formalnim zahtjevima tradicionalnog Petrarkina mediteranskog pjesni?kog oblika, u kojem se u katrenima, u logi?kom i semanti?kom smislu artikulira pjesnikova teza i antiteza, a u tercetima njihova sinteza. U katrenima Mili?evi?eva soneta pravilna je obgrljena rima abba abba, a u tercetima tako?er pravilan srok ccd eed. Lirski subjekt bi se htio na?i u nekom sjajnom gradu, gradu ?udesa, sna i zaborava, u kojem bi uz pomo? ljekovitih trava prona?ao spokoj. U zna?enjskoj antitezi, njegova se nevidljiva nada, koja ga obasjava u du?i, sve ono ?to bi toliko htio preto?iti u zbilju i ostvariti ono du?i nevidljivo, ono ?to ga iznutra obasjava i ?to bi htio posti?i u svom ?ivotu, zbog ?ega je slomljen i zbog ?ega ?ami u du?i. Sve mu je to daleko i neostvarivo. Stoga, gazi kroz polja i prelazi brda, zemlja je tvrda, njegove snage posustaju, rane ga bole, bode ga trn i kamen. Svjestan je da cilju ne ?u sti?i, da mora naprijed i?i, jer gotov je samo ako stane. Stane li, sru?it ?e sve dotad sagra?eno.\par
Razigranim poetskim diskursom Mili?evi? se predstavio sonetima vrijednim spomena: Na Gri?u i Sonet u krugu. Iz neonske svjetlosti Donjega grada neboder se ruga tamnim zidinama, a pod uli?nom svjetiljkom Mato?eva je spodoba u fraku (Na Gri?u). Jo? razigraniji je Sonet u krugu, igrom rije?ima i nabrajanjima blizak Begovi?evim (anti)sonetima. ?vrsta struktura strofa naru?ena je opkora?enjima i prebacivanjima, a to je ve? odmak od strukture mediteranskog soneta i zakonitosti kojima se od teze preko antiteze sti?e do misaone sinteze.\par
Sonet u krugu donosi igru rije?ima s odjecima brzalica, posko?ica i nabrajalica, razigranih asocijativnih nizova s preskocima misli koje uklju?uju nove digresije i nove, ?esto oprje?ne logi?ne veze, afirmacije i negacije te unose novih 
\section[{Zrelije Pjesni?tvo Nikole Mili?evi?a}]{Zrelije Pjesni?tvo Nikole Mili?evi?a}© 2023 Great ] Britain Journals Press | 11 | Volume 23 Issue ?"? Compilation 1.0\par
Lyrical Poetry of Nikola Milicevic -Opus and Microstructures pitanja i zaklju?aka. U sonetu je sva?ta i sve, a to sve je istodobno sve i ni?ta, i znanje i neznanje, i sve je u mraku ili pak u jure?em vlaku, u oblaku ?to visi, a mogao bi taj oblak pasti, ali ne ?e, a sve to utje?e na nas i ravna na?im ?ivotom i postajanjem.\par
U pjesmi su zasi?eni nizovi aliteracija i asonanca, rije?i bliskog glasovnog sastava, suglasni?kih ili samoglasni?kih odabira: mraku -vlaku -oblaku; mlaku -kvaku; tugu -krugu; sva?ta -ni?ta; naopako -tako -kojekako. Navedeno glasovno podudaranje u svojoj pohrani otkriva tajnovite veze me?u rije?ima, sna?nu asocijativnost i predvidljivost u izrazu.\par
Kriti?ki prikaz zbirke Prah zemaljski 1976. godine Tomislav Ladan naslovio je Modernist bez modernizma, da bi pritom Mili?evi?eve procédéÄ?" ocijenio zastarjelim i neprimjerenim, ?to odlu?no pobijamo jer osim soneta i pjesama sazdanih katrenima i tercetima, nizovi su pjesama oslabljene silabi?nosti s nevezanim i rasutim stihovima, pogotovo u rukoveti Gorko more. ?to se ti?e primjedbe na staromodne zavi?ajne teme, pejsa?e i Mili?evi?ev mediteranizam, ni u tome nije Ladan u pravu jer je pjesnik prevladao deskriptivne cesari?evske note, ?to bismo mogli potvrditi nizom pjesama, tako i u nasumice odabranoj Ne ?ali, pjesmi moderne strukture.\par
Htjeli bismo istaknuti kako je Mili?evi?ev modernizam sedamdesetih godina donosio ?ivost poput Pupa?i?eva, Slamnigova ili pak ?oljanova, a u sonetnim uradcima Izvor, Prognani Orfej, Zemaljski hodo?asnik, Tamni krug, Sizifi, te Rije? i prah zemaljski, pjesnik je u sonetnoj formi isku?avao neke druge mogu?nosti izri?aja, i stoga ih dr?imo eksperimantalnim poku?ajima. Pjesma Zvijezde iz ciklusa Svjetlost pono?na, zbirke Nepovrat, kratkog je daha, bez sroka, pjesma je oslabljene silabi?nosti. Zavr?etci stihova nisu ?vrsta mjesta. Njezine su vrijednosti u sermanti?kim slojevima. Prema motivima: zvijezde, more, dubine, beskraj, prividno, pomislili bismo na pejsa?, na uzlet lirskog subjekta u svjetlost, u ljepotu, u do?ivljaj radosti i vedrine, ustvari, pomislili bismo na svrhu kojom je pjesnik gradio pejsa?ne u?inke. Nakon uvodnih bljeskova nastupila je tama. No? je ugasila svjetla, 'abe?imi?evski' re?eno, razobli?ila je stvari, raznijela oblike, poplavila ih svojim mrakom.\par
Ostale su samo razvaline, rasulo, svega je nestalo u neuhvatljivosti svojoj, potonulo, posvuda je ostao tamni nedogled. Pjesma se dovr?ila usklikom bliskim pjesniku Tagori, odu?kom raspolo?enju s nagla?enim uzdahom: "/ O zvijezde od suza i dragulja! /". Gore u praznini samo su jo? zvijezde: isplakane od suza i dragulja, nastalih od patnje, boli i od dubokog pla?a.\par
I kad jede ubranu smokvu ispod stabla, Mili?evi?u je to sve?ani obred kojim bi uta?io glad, ali i o?utio ?udesne sokove dare?ljive zemlje i sun?ane svjetlosti (Smokve). Od pjesnika doznajemo da sve oko nas ima svoje tajne: da ki?e ?apu?u, li??e ?umori, vjetar huji, da kamen ne?to zbori a trava mrmori (Govor i ?apat).\par
U nekoliko pjesama pjesnik se obra?a Neznanom koji ga je poslao ovamo neka izvr?i svoju zada?u: uzore njivu, zasadi vinograd, porine brod u more. Ni danas ne zna kako izvr?iti poslanje, oslu?kuje razgovore li??a i ti?ine tek da dozna ?to se zbiva u bistrini voda i u dubokim ogledalima neba. Ostade neuk i gol (Kao na po?etku) u potrazi za svojom Gorom uznesenja (S tihom nadom u koracima). Prejaki uzdasi i pretjerane geste rijetko se pojave u Mili?evi?evoj lirici, ako ih pak ima tada dosti?u Kranj?evi?evu jedrinu: "/ Bo?e, za?to su tvoje zemaljske stvari / tako ravnodu?ne, / tako hladne prema nama? /" (Zemaljske stvari). Ima iskrenih i poniznih zaziva: "/ Bo?e, zatvori zlim vjetrima pute, / neka svi glasovi okolo za?ute, / da se ?uje samo ?apat valova i pijeska //" (Bonaca). Kad?to u poetskim ina?icama nabasamo na pretapanja s biblijskim retcima: "/ I bla?eni koji su snili / djetinje snove, njihovo je carstvo nebesko /" (Carstvo nebesko). Mili?evi?eva djetinjstva, bilo da se odnosila na glasove ili pak jeku zvekira na ?udesnim 'dverima' (vratima) u dominikanskoj nastambi u Blacima na otoku Bra?u, kamo je kao mladi? dospio da bi nakon djedova i o?eva brata postao Nikom Mili?evi?em III., i tako nastavio sve?eni?ku tradiciju svoje obitelji. Isklesana u kamenu, izrezbarena u planinskim stijenama, nastamba je postala skloni?tem, kamenim gnijezdom u kojem su bijegom pred Osmanlijama sigurnost na?li polji?ki sve?enici, ali i mjestom ku?nje bogoslovima prije prvih svetih zavjeta. Pristup nastambi, bilo s mora ili s kopna, zahtijeva goleme napore, silaske i uspone kamenjarom. 
\section[{II. JEKA IZ DJETINJSTVA U METONIMIJI LIRSKE PJESME}]{II. JEKA IZ DJETINJSTVA U METONIMIJI LIRSKE PJESME}\par
Nenajavljeni gosti, znati?eljni turisti, stizali bi pred 'kameno gnijezdo', lupali zvekirom ?iji bi odzvuk odjeknuo nad prodolinom, u kojoj bi sve?enici ?uvali stado ili ure?ivali vinograd. ?esto bi morali ostaviti svoje poslove kako bi udovoljili gostima i proveli ih 'pustinjom', pokazali im teleskope i zvjezdarnicu, knjige i knji?nicu, etnografsku ba?tinu. Jo? u dje?a?kom dobu pjesnik Nikola Mili?evi? kucao je na tim vratima zemaljskim, a nazivao ih je -nebeskim, udarao batovima, golim ?akama i te?kim zvekirima, i slu?ao lelujavi glas i veli?anstvenu jeku, strpljivo ?ekaju?i ho?e li se netko odazvati i popeti kamenom stazom iz prodoline i ho?e li netko otvoriti tajne 'dveri'. Bez obzira na ishode, odlaskom u svijet na ?kolovanje, u vojsku, nastavak studija i sveu?ili?nu karijeru, ostalo mu je u uhu i u sluhu ono uporno lupanje i gromka, veli?anstvena jeka oko 'pustinje' Blaca. Ostala je u pjesniku ?arka nostalgija za ju?nim obroncima Bra?a, njegovu prodolju i strmim vrletima kamo ?eli po?i i nabrati plavetna vrijeska, kadulje i ruzmarina, kako bi tri opojna mirisa sjedinio u naj?udesniji miris koji du?i donosi slutnju bo?anskoga daha (Tri mirisa). Brda i bregovi primjerak je govorne poezije bliske pjesmi u prozi, odnosno ritmiziranoj prozi iz zbirke Pjesme iz ti?ine, niknule iz mira, iz duboke pjesnikove smirenosti. Pjesma se sastoji od pet sintakti?kih jedinica raznolike veli?ine raspore?enih u deset stihova s posve slobodno odabranim prebacivanjima i jednim opkora?enjem. Stihovi su sasvim oslabljene silabi?nosti ?iji su po?etci s manjim desnim uvlakama, tj. s dvostrukim lijevim rasterom.\par
Zna?enjske, konativne vrijednosti pjesme usmjerene su ?ivotnim lutanjima, osje?aju neispunjenosti i vapajima Bogu. Na svom putu prelazimo gore, brjegove, brda, humke i bre?uljke, uspinjemo se i silazimo, a nigdje kraja. Nigdje kona?na vidika, koraci i koraci, pra?ina nam je na obu?i, uzalud tra?imo mir, umor je u nogama, u mislima, u srcu... Vapimo iz klonulosti, tra?imo neku Maslinsku goru, nekakav gaj skru?enja i unutra?njeg pla?a, mjesto gdje ?emo se sabrati bez straha i pomoliti se bez glasa, sami, ali "zdru?eni sa svim ?to oko nas treperi i di?e" -upe?atljiva je metonimija, poetska mikrostruktura koja se uz pomo? glagola iz metafore iznjedrila, i??upala, osamostalila. Pjesnik Mili?evi? i ne slute?i odvodi recipijenta u duhovnu sferu pjesme Na?eni Bog Antuna Branka ?imi?a: "/ Bog oko tebe sja treperi miri?e i ?u?ti //". Strukturom i razmje?tajem stihova pjesma Cesta bliska je ve? navedenoj Brda i bregovi, samo ?to je ne?to ve?a od nje. Obje su iz ciklusa Zrak i zemlja. Primjerak su govorne poezije, pjesme u prozi, odnosno ritmizirane proze. Mili?evi?eva Cesta svjedo?i cijelu povijest od davnih vremena kad je bila 'kaldrma', makadamski put do dana?njih asfaltiranih prometnica.\par
Povijesnim spoznajama pjesnik je cesti prilo?io vizualne i vremenske konotacije, i to metonimijom, uz metaforu jednu od poetski u?inkovitijih mikrostruktura: "/ Ova cesta dolazi iz daleka i vodi bogzna / kamo /". U pjesmi sa?eto je iskustvo davnih vremena: cestom su se kretale rimske legije, potom su njome hramali umorni kri?ari. Stolje?ima poslije njih Mle?ani su vukli topove, turske karavane donosile ?ito, odnosile sol i ulje. Napoleonovi vojnici su je popravljali i ?irili, spremali se njome u velike pohode i osvajanja. Cestom su stizali i odlazili svi osvaja?i, plja?ka?i i paliku?e. Pjesma je dovr?ena zaklju?cima, promi?ljenim stavovima o cestama, stazama i putovima koje su svima veliki izazov i velika nada, mnogima nepoznanica, a putnicima tjeskoba i bol, beskraj i bezna?e. "?enomrzac nikako! Autor pokazuje suosje?anje s damom na koncu svjesnom prolaznosti svega. Mo?da je autor odbijeni prosac? Mo?da je gospo?a ro?ena u bogatoj obitelji? Mo?da su joj pomrla djeca? Pjesma je uspje?no prikazala ono ?to je bilo lijepo, a pro?lo je. Pitanja koja se name?u ?ine pjesmu jo? boljom." (Andelka Kor?ulani?).\par
"Pjesnik nije ?enomrzac, ali je te?ki konzervativac jer osu?uje na svoj na?in ?ivot ?ene koja se odlu?ila ?ivjeti slobodni ?ivot s ovozemaljskim u?itcima bez obiteljskih obveza. Na kraju, u poznim godinama, nije ni?ta opipljivo ostavila po ?emu bi se mogla pamtiti. Reklo bi se, ?ivot potro?en u ni?ta" (Iva Biland?i? Bara?).\par
"Ovo je pjesma o protoku vremena i svega ?to je u njemu. Isus je rekao neka prvi baci kamen tko je bez grijeha. Ipak, osje?a se ironija, a ona najvi?e govori o pjesniku. Ima pjesni?kog dara, dubok je, ali obra?aju?i se ostarjeloj dami, najvi?e je rekao o sebi. Realan je, ali, malo gorak" (Mara ?akoti?).\par
"Vrijeme nudi uspomene koje mi ?esto ne biramo" (Milenka ?uro). "Nije ?enomrzac, ali poru?uje onima koji se ne mogu zaustaviti u svojoj raskala?enosti i gube osje?aj za vrijeme koje brzo prolazi" (Katarina ?aki?).\par
Zaklju?imo, ve?ina anketiranih ?ena koje su iznijele svoje poglede o Mili?evi?evoj Pjesmi o staroj dami, unato? prikrivenoj osudi proma?ena ?ivota i gor?ini koja se naslu?uje, dr?e da pjesnik nije ?enomrzac, ali je nekima od njih ironi?an, konzervativan, nekima pak pou?an. Suditi o ?ivotnim izborima drugih ljudi nemamo pravo, ali imamo pravo rasu?ivati o lo?im pojavama kako nas one ne bi zarobile. U ljudskom ?ivotu ?esto se znaju nametnuti dvostruka pravila iznesena latinskom poslovicom: "Quod licet Iovi, non licet bovi", tj. "?to je dopu?teno Jupitru, nije volu", odnosno: "Nije sve za svakoga". Prema na?im ljudskim mjerilima neke prekr?ajne postupke pojedinca mogli bismo do?ivjeti humanim gestama, a bezazleni pogled na djevoja?ke razgoli?ene obline, unato? besprimjernoj razgoli?enosti, o?tro osu?ujemo. Nitko od nas svojim ?ivotom i svim postignu?ima ne stvara vje?ne vrijednosti. Svi smo krhki, slabi i prolazni. Duhovnim vrijednostima mo?emo druge ljude nadvisiti i nad?ivjeti, preto?iti svoje vrijednosti u memoriju budu?im nara?tajima, ali moramo znati da sve ?to posjedujemo, u samo jednom trenutku mo?emo sve izgubiti, tako i zauvijek nestati.\par
IV.  {\ref PJESNI?TVO}  Mi bismo pak dodali da je svoje spoznaje o stihu Mili?evi? utkao u vlastiti pjesni?ki izraz, a da mu u?enost, ta silovita erudicija nije gu?ila spontani pjesni?ki govor, njegovu prirodnost i jasno?u. Onodobna kritika nije ni zamijetila vrijednost Mili?evi?eva pjesni?tva do pojave zbirke Prah zemaljski, te navodi: "Tek tada se razvidilo da kozmopolitski prevoditelj posjeduje vlastiti pjesni?ki opus u kojemu su savr?eno dobro uskla?eni lirski i intelektualni naboji, te da je po tomu vrjedniji od dobrog dijela svojih vr?njaka ili ne?to mla?ih suputnika. (...) On je ?itavog ?ivota prepjevavao tu?e pjesnike kao da pi?e svoje, a kad je sam pjevao, onda nije htio oti?i dalje od zavi?ajnih emocija, od vlastite tjeskobe i nekog samo njemu bliskoga hinjenog neznanja" (S. P. Novak, 2004: 175). Mili?evi? je Prosperovu Novaku najuspje?niji u lirskoj cjelini Elegija za moje mrtve, u kojoj ispod glasa razgovara sa svojim mrtvima: "U vrijeme estradnih pjevanja bio je pjesnik tih, strpljiv i stoi?an", Prosperov Novak isti?e njegove slobodne i raznolike oblike pjesama te vezane stihove i tradicionalne strofe (usp. ibid.). Knji?evni povjesni?ar Prosperov Novak imao je pouzdanu intuiciju u prosudbama, tek ?to bismo iznijeli kako je i on nagla?avao tradicionalne poetske oblike Mili?evi?evih pjesama s ?vrstim rimama, a one su sasvim zanemarive. Pjesnik se ogledao tzv. 'gluhim sonetima', poigravao se njihovom formom. Brojnije su njegove pjesme oslabljene silabi?nosti, raznolikih stihova i strofa, one s rasutim stihovima, raznolikim lijevim rasterima i stihovima raspore?enim u 'prividne' strofe.\par
Navodimo i nakladni?ki pothvat Ante ?u?ula iz 2009., njegov predgovor u kojem tvrdi: "Mili?evi? je bio moderni tradicionalist koji je rije?i uzdizao do savr?enstva, pa je zato na njih pazio, o njima mislio, s njima ljubio, niti jednu nije prosipao"  {\ref (?u?ul, 2009: 6)}, pri ?emu ostaje nejasno?a kazana oksimoronom "moderni tradicionalist", koji dr?imo neprimjerenim. Uz ukri?ane, Mili?evi? se u ranijem pjesni?tvu neznatno slu?io i obgrljenim rimama, koje dr?imo svje?im i po?eljnim, sasvim modernim. Svojom pojavom zra?io je skromno i jednostavno, stvarao dojam introvertirana i osjetljiva ?ovjeka za tradicionalne, patrijarhalne vrijednosti, sklonost nezadovoljstvu i kad se imao komu i ?emu radovati.\par
Kao ?to je pjesnik Ka?telan, pokraj vrba i jablana rodnog Zaku?ca, u kamenom vijencu u kanjonu rijeke Cetine ugledao svoj prozor u svijet, tako su se s njegove bli?nje strane radovali tom svijetu u susretima s morem -Nikola Mili?evi?, uspinju?i se na planinsko sedlo iza kojeg se skrivalo njegovo rodno Zve?anje, tako?er i Josip Pupa?i? koji je razgovore s morem upravljao iz puno ve?e blizine, ne?to uzvodno s lijeve strane Cetine iznad njegova Slimena, penju?i se prema vrhovima planinske kose omi?ke Dinare iznad Dubaca, odakle je razvijao i njegovao bratske, pobratimske bliskosti ?ovjeka s morem.  
\section[{Potomak}]{Potomak}\par
Potekoh od onog kome bi zemlja mat i koji zemlji dade rije? svoju za uzvrat, tu rije? koju pisa u drvo i kamen kao znak prokletstva, kao gorki znamen, da bude sva od krvi, da ?ivi i di?e i da sva po zemlji i patnji miri?e, da u sebi nosi i svjetlost i tminu, i zvjezdanu sjajnost i mra?nu dubinu, da bude rije? gola, da ne bude ni?ta, samo tra?ak svjetla iznad pokopi?ta. 
\section[{Putnikova pjesma}]{Putnikova pjesma}\par
Putujem stalno nekom sjajnom gradu, gradu ?udesa, sna i zaborava, gdje ima divnih ljekovitih trava koje bi mogle da mi spokoj dadu. Putujem, nose?' nevidljivu nadu koja u meni iznemogla spava te me iznutra katkad obasjava, kad ?amim, slomljen, u jadu i padu. Gazim kroz polja i prelazim brda, snaga se gasi, a zemlja je tvrda, rane me bole, bode trn i kamen. I siguran sam: cilju ne* ?u sti?i, ali svejedno moram naprijed i?i, jer znam: gotov sam, samo ako stanem. 
\section[{Sonet u krugu}]{Sonet u krugu}\par
I znam i ne znam i ?utim i tako sve je u krugu i sve je u mraku, i mislim o vlaku ?to juri, o oblaku ?to visi i mo?e pasti, dolje, lako, al' ne*?e. Za?to? -Nije valjda svako letenje zato da padne? u mlaku. ?ak i za jàku obje?en o kvaku ne mora biti zlo i naopako, ali uglavnom jest, i eto tako i znam i ne znam: u mraku, u krugu od slavoluka, birtija, grobi?ta provla?i se i plete kojekako sunce kroz tugu i magla kroz dugu i ima sva?ta i sve je -sve i ni?ta. 
\section[{Ne ?ali}]{Ne ?ali}\par
Ne ?ali, nikad ne ?ali. Sve ?to je bilo, bilo je tvoje. Idi i dalje spokojan k'o ?to si do sada i?ao. I na?e? li jedan stih, jedno milosr?e, umrijet ?e? miran na ovom kamenu koji te iz utrobe svoje u svijet izbacio. 
\section[{Zvijezde}]{Zvijezde}\par
Pogasili se jasni bljeskovi svjetlosti. No? je poplavila stvari, raznijela oblike i posvuda ostade samo nejasan odsjaj rasapa i razvalina. Sve je nekud potonulo, ugaslo, nestalo u neuhvatljivosti. Svuda tamni nedogled, a gore, u praznini, Zvijezde. O zvijezde od suza i dragulja! 
\section[{Jeka}]{Jeka}\par
Udarali smo te?kim zvekirima, batovima i golim ?akama na vrata nebeska i vrata zemaljska. Jeka je odjekivala i njen lelujavi glas Slu?ali smo napeto i ?ekali ho?e li se netko odazvati, ho?e li od?krinuti nevidljive, uklete dveri pred kojima smo stajali pomalo izgubljeni, pomalo zaneseni. I opet smo lupali i tukli i ?ekali a nismo ni bili svjesni da nama i nije do toga da se netko odazove i da se vrata otvore. Nas je zapravo opijalo samo na?e uporno lupanje i ta gromka, veli?anstvena jeka. 
\section[{Brda i bregovi}]{Brda i bregovi}\par
Gore, kolike gore, bregovi, brda, humci i bre?uljci! Koliki usponi i silasci, a nigdje kraja, nigdje kona?na vidika. Koliki koraci, koliko pra?ine na obu?i, koliko umora u nogama, u mislima, u srcu! I onda vapaj iz klonulosti: Bo?e, ima li za nas, negdje, neka Gora maslinska, neki gaj skru?enja i pla?a unutra?njeg? Da se saberemo bez straha, da se pomolimo bez glasa, sami a zdru?eni sa svim ?to oko nas treperi i di?e. 
\section[{Cesta}]{Cesta}\par
Ova cesta dolazi iz daleka i vodi bogzna kamo. Njome su se u davna vremena kretale rimske legije. Njome su hramali umorni kri?ari. Po njenoj kaldrmi Mle?ani su vukli topove i turske karavane su donosile ?ito a odnosile sol i ulje. Napoleonovi vojnici su je popravljali i ?irili, spremaju?i se za velike pohode. Njome su stizali i odlazili svi osvaja?i, plja?ka?i i paliku?e.\par
Jer svaka cesta je veliki izazov i velika nada. Svaka staza je tjeskoba i bol. Svaki put je beskraj i bezna?e. 
\section[{Pjesma o staroj dami}]{Pjesma o staroj dami}\par
Nad va?om sijedom glavom lebdi daleko vrijeme, bjelina pradavnih dana pada na va?e tjeme. Zovu vas ?ume i trube, jeleni, smioni lovci, pusta, zelena bespu?a, blistavi vidikovci. Vi divna, stoljetna gospo u starom naslonja?u, za vama davne gozbe i plesne dvorane pla?u. Da li to pepeo sipi po vama iz visina ili pra?ina zvjezdana s mirisom ru?e i krina? Labudi svitanja nose, bjelina svijeta se hvata, zelena jutra gore od cjelova i zlata. U va?im mirnim o?ima pro?lost drhti i snije?i i dah drugoga svijeta na va?oj crnini le?i. Oko vas mrtve stvari, klavir, vaze, portreti, praznina uspavana ti?inom svojom prijeti. Sve je usnulo davno, sve kao mrtvo sniva, samo vi posred svega, nepomi?na a ?iva, u svom pogledu mirnom ?uvate daleke dane, za vas jo? uvijek ?ive, a davno pokopane. Kako li trajete s teretom svionih uspomena, kako vas dotukla nisu ona grka vremena? Iz kog li ste doba stigli, iz kojih spomenara, i ?to ?ete vi, gospo stoljetna, stara?\begin{figure}[htbp]
\noindent\textbf{}\includegraphics[]{image-2.png}
\caption{\label{fig_0}©}\end{figure}
 \begin{figure}[htbp]
\noindent\textbf{} \par 
\begin{longtable}{P{0.24008504923903312\textwidth}P{0.003043867502238138\textwidth}P{0.0026633840644583705\textwidth}P{0.003424350940017905\textwidth}P{0.5836615935541629\textwidth}P{0.004946284691136974\textwidth}P{0.005326768128916741\textwidth}P{0.005326768128916741\textwidth}P{0.001521933751119069\textwidth}}
\multicolumn{4}{l}{Autor je 4. knjige Povijest svjetske knji?evnosti}\tabcellsep \\
\multicolumn{4}{l}{(1974), monografije Vladimir ?erina (1965),}\tabcellsep \\
\multicolumn{4}{l}{zbirke ?lanaka i eseja Rije? u nevremenu (1981) te}\tabcellsep \\
\multicolumn{4}{l}{Od davnih do nedavnih (1989) u koju je uklju?io}\tabcellsep \\
\multicolumn{4}{l}{ina?icu Pono?nih prikaza iz 1985. te memoarske}\tabcellsep \tabcellsep 1955.\\
\multicolumn{2}{l}{zapise Godina u pam?enju.}\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{godine do umirovljenja 1988. bio je sveu?ili?ni}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{nastavnik na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a}\\
\multicolumn{4}{l}{Nikola Mili?evi? bio je iznad i prije svega lirski}\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{dvije akademske godine proveo je kao lektor}\\
\multicolumn{4}{l}{pjesnik, me?u suvremenicima izvoran i}\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{hrvatskoga jezika na Faculté des Lettres u}\\
samozatajan.\tabcellsep Navodimo\tabcellsep njegove\tabcellsep cjelovite\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Bordeauxu od 1959. do 1961. godine. U razredu za}\\
\multicolumn{4}{l}{pjesni?ke zbirke: Zlatna grana (1952), Pod}\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{knji?evnost Hrvatske akademije izabran je za}\\
\multicolumn{4}{l}{ravnodu?nim zvijezdama (1953), Obe?anja ?ute}\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{?lana suradnika 1988., a redovitim ?lanom postao}\\
\multicolumn{4}{l}{zore (1956), Snijeg i crna ptica (1964), Prah}\tabcellsep je 1992. godine.\\
\multicolumn{4}{l}{zemaljski (1974), Nepovrat (1984), Pjesme iz}\tabcellsep \\
\multicolumn{4}{l}{ti?ine (1994) te Sonet u krugu (1998). Ovdje ne}\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Prvim stihovima predstavio se u srednjo?kolskoj}\\
\multicolumn{4}{l}{navodimo brojne naklade njegovih izabranih}\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Omladini 1940., a prvom samostalnom zbirkom}\\
pjesama.\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Zlatna grana 1952. godine. Pjesme objavljuje i}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{godinu kasnije u zajedni?koj zbirci Pod}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{ravnodu?nim zvijezdama s Vlatkom Pavleti?em i}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep Slobodanom\tabcellsep Novakom.\tabcellsep Slovio\tabcellsep je\tabcellsep tada\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{najplodnijim autorom krugova?kog nara?taja,}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{sljednikom 'Gri?ana', Sudete i Ujevi?a, ali i}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{'staromodnim' pjesnikom (?to je lako odbaciti ili}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{pobijati). Osim pjesama objavljivanje novele,}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{knji?evne studije i eseje, memoarsku prozu,}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{predvodio je s francuskog, ?panjolskog,}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{portugalskog, talijanskog, ruskog i latinskog jezika}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{s izrazitim sklonostima za ?panjolsku i}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{hispanoameri?ku}\tabcellsep poeziju.\tabcellsep Obrazovanjem\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{romanist i slavist, poznavatelj je europske}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{knji?evne ba?tine s profinjenim osje?ajem za novu}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{senzibilnost, ?isto?u i ljepotu izraza te sklad}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{pjesni?kih oblika. Iskustvom prevo?enja stekao je}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{brojne spoznaje kojima se nametnuo u}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{znanstvenim i prevoditeljskim krugovima.}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Preveo je Jiménezove Pjesme (1987), Verlainove}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Pjesme (1988), Márquezov roman Sto godina}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{samo?e (1985). Mili?evi? je priredio vrijedne}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{antologije hrvatskoga i pjesni?tva drugih naroda.:}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Zlatna knjiga svjetske ljubavne poezije (1968),}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Zlatna knjiga ?panjolske poezije (1972),}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Antologija europske lirike od srednjeg vijeka do}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{romantizma (1974).}\end{longtable} \par
 
\begin{quote}
© 2023 Great ] Britain Journals Press | 11 | Volume 23 Issue ?"? Compilation 1.0\end{quote}

\caption{\label{tab_0}}\end{figure}
 \begin{figure}[htbp]
\noindent\textbf{} \par 
\begin{longtable}{P{0.6096169519152403\textwidth}P{0.0027709861450692743\textwidth}P{0.0003463732681336593\textwidth}P{0.02563162184189079\textwidth}P{0.008312958435207823\textwidth}P{0.0013854930725346372\textwidth}P{0.16729828850855744\textwidth}P{0.020782396088019562\textwidth}P{0.006927465362673186\textwidth}P{0.003463732681336593\textwidth}P{0.0003463732681336593\textwidth}P{0.0031173594132029338\textwidth}}
\multicolumn{6}{l}{dominantnom ?utom bojom, ali i na simboliku i}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{blisku koloristiku hrvatskog slikara Miljenka}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{Stan?i?a, ilustratora njegove zbirke Obe?anje ?ute}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{zore iz 1956. godine. Nije to 'cesari?evsko' slikanje}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{pejsa?a ili stvaranje ugo?aja nego obuhva?anje}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{godi?njeg ciklusa od sjemenke preko njihanja i}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{povijanja klasja, boli vrenja i dozrijevanja u kojem}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{?ito vapi za kapljicom ki?e, i kona?no do toplog}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{daha izlomljena kruha na sirotinjskom stolu i}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{?umora ?irokih nebesa. Pi?u?i o po?etnoj izrazitoj}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{slikovitosti, metaforici i simbolici Mili?evi?eva}\tabcellsep \\
\multicolumn{4}{l}{pjesni?tva, Bre?i? navodi:}\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{"... s vremenom se povukla pred lapidarnim,}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{stilski pro?i??enim, gotovo ?krtim izri?ajem.}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{Jednostavan, sabran i siguran on je i u onim}\tabcellsep \\
\multicolumn{2}{l}{pjesmama}\tabcellsep u\tabcellsep kojima\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{prevladavaju?i}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{nostalgi?no-elegijski ton odmjenjuje vedrijim i}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{razigranijim stihovima nalik pu?kim po?alicama}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{(Crni tambura?, Mala lamentacija...)" (Bre?i?,}\tabcellsep \\
\multicolumn{2}{l}{2000 505b).}\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{Knji?evni povjesni?ar zamijetio je u zrelijem}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{pjesni?tvu potiskivanje prvotne simbolike,}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{koloristike i metaforike, tako?er i 'promjenu'}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{temeljnog tonaliteta, ?to bismo prvenstveno}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{pripisali Mili?evi?evim metonimijama. Onako}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{'oglagoljene' lako ih je prepoznati i u ovoj pjesmi:}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{prilazim tiho gustom treperenju (?ita), napetim}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{osjem svjetlost sunca bode (?ito), i (klasje) pati}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{kao tijelo ?ivog mesa, i (slutim) dubok ?umor}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{?irokih nebesa. U metonimijama sva su poetska}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{obilje?ja, prave vrijednosti kojima je pjesnik}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{Mili?evi? nadvisio svoje suvremenike, stvorio}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{poetski diskurs kojim potresno govori o ljudskom}\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{?ivotu i odjecima, ?umoru ?irokih nebesa, a time}\tabcellsep \\
je\tabcellsep nadma?io\tabcellsep \tabcellsep pjesnike\tabcellsep zarobljene\tabcellsep samo\tabcellsep \\
\multicolumn{6}{l}{pejsa?iranjem i stvaranjem ugo?aja. Iskustva}\tabcellsep \tabcellsep Snijeg i crna\\
\multicolumn{6}{l}{svijeta i studijskih putovanja, boravci u}\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{ptica (1964). Sastavljena je od deset izosilabi?nih}\\
\multicolumn{6}{l}{Francuskoj, odlazak na obale Velikog oceana,}\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{jedanaesteraca s rimama abbaaccddc, rekli bismo}\\
\multicolumn{6}{l}{za?udnost pred njegovom ?irinom i veli?inom,}\tabcellsep -\tabcellsep obgrljenog\tabcellsep je\tabcellsep sroka\tabcellsep s\tabcellsep neobi?nim\\
\multicolumn{6}{l}{navodi pjesnika zapodjenuti razgovor biranim}\tabcellsep \multicolumn{2}{l}{modifikacijama.}\tabcellsep Knji?evnoteorijski\tabcellsep pojam\\
\multicolumn{2}{l}{rije?ima.}\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{'decima' unesen je u naslov. Tema pjesme je o}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{?ivotu ljudskom, o kruhu svakodnevnom, o ?itu i}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{?arkom suncu, o zemlji koja vapi kapljicu vode u}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{doba zrenja, o lomljenu kruhu i njegovu toplu}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{dahu na stolu siromahovu te o mirnu, sigurnu}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{?ivotu. Sintagma "snu ?utog mira" upu?uje na}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{Alkemiju rije?i Arthura Rimbauda, na oksimoron}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{2}{l}{("snu ?utog mira"), novi tip metaforike obilje?ene}\\
\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep \multicolumn{5}{l}{Lyrical Poetry of Nikola Milicevic -Opus and Microstructures}\\
\multicolumn{5}{l}{| Volume 23 Issue ?"? Compilation 1.0 11 |}\tabcellsep \tabcellsep \tabcellsep © 2023 Great ] Britain Journals Press\end{longtable} \par
 
\caption{\label{tab_1}1.1 Ranije Pjesni?tvo Nikole Mili?evi?a}\end{figure}
 \begin{figure}[htbp]
\noindent\textbf{} \par 
\begin{longtable}{P{0.48072533603854933\textwidth}P{0.36927466396145064\textwidth}}
III. PJESMA O STAROJ DAMI -PREDLO?AK\tabcellsep se odnosio na to je li pjesnik, koji je ?ivio u 20.\\
ANKETNOG ISTRA?IVANJA\tabcellsep stolje?u bio '?enomrzac'? Nakon njihova pozornog\\
\tabcellsep ?itanja pjesme ubrzo su uslijedili odgovori:\\
Parnim rimama Pjesma o staroj dami prati\tabcellsep \\
strukturu starinske elegije, a njezini dugi silabi?ni\tabcellsep "Uz najbolju volju, ne vidim ovdje moralnu osudu.\\
stihovi osciliraju brojem slogova. Najvi?e je\tabcellsep Pjesma je o starosti i prohujaloj mladosti" (Sanda\\
petnaesteraca, potom stihova za slog kra?ih ili pak\tabcellsep Ham).\\
du?ih, a zaklju?ni dvanaesterac bio je potreban\tabcellsep \\
upitnoj intonaciji ?ime je stih u?inkovito dovr?en,\tabcellsep "Je li pjesnik u ovoj pjesmi ?enomrzac? Ni\\
a njime istodobno i sintakti?ki ustroj. Pjesma o\tabcellsep trunke." (Miljenka Ko?tro).\\
staroj dami na samom je svr?etku Pjesama iz\tabcellsep "Ne mislim da je bio ?enomrzac" (Mare Hrgovi?).\\
ti?ine i jedan je od zadnjih, ako ne i posljednjih\tabcellsep \\
pjesnikovih uradaka. Sve semanti?ke pohrane\tabcellsep "Ne, nije bio ?enomrzac. Opisao je ?ivot ?ene\\
pjesme jezgrovite su i jasne. Pjesnik se izravno\tabcellsep okru?ene slavom ovozemaljskih dobara. I ?to? Sve\\
obra?a staroj dami, koja je zanemarila obitelj i\tabcellsep materijalno i opipljivo postalo je ni?tavilom\\
ra?anje djece, daju?i prednost gozbama,\tabcellsep ?ivota... Tko mo?e zaboraviti ludost pro?ivljenog?\\
zabavama, lijepim provodima i ugodnostima.\tabcellsep Ostaje praznina duha koju nije ispunila pravim\\
Nestalo je sjaja onih plesnih dvorana, strasnih\tabcellsep ?ivotnim vrijednostima" (Vinka Milo?evi?).\\
cjelova i zlata; ostao je teret uspomena, ve?\tabcellsep \\
pokopana sje?anja stoljetne dame koja sjedi u\tabcellsep "Budu?i da skrb o djeci donosi ?rtvovanje, danas\\
starom naslonja?u. Konativne vrijednosti upu?uju\tabcellsep se nametnuo stil sama?kog ?ivota. Modernim\\
na ironijske znakove: "/ Nad va?om sijedom\tabcellsep roditeljima pitanje je presti?a imaju li ku?nog\\
glavom lebdi daleko vrijeme, / bjelina pradavnih\tabcellsep ljubimca, psa ili ma?ku, a o djeci i ne razmi?ljaju.\\
dana pada na va?e tjeme /". Sve je u sugestiji i\tabcellsep Vidimo na kraju ?ivotnog puta staricu kojoj ni?ta\\
slutnji smrti. Litota "dah drugoga svijeta" utkan u\tabcellsep nije ostalo. Samo praznina, mrtve stvari i\\
crnini te stoljetne gospo?e, ubla?eni je izraz za\tabcellsep uspomene koje blijede. Nije ovo mr?nja prema\\
smrt, neumitnu i neodgodivu. Po njenoj glavi\tabcellsep ?eni, ovo je realan kraj pogrje?nog ?ivotnog\\
pepeo sipi iz visina, ali da bi ironija bila ja?a,\tabcellsep odabira, ?ivota potra?ena na zabave i u?ivanja\\
nagla?eni su znaci onododne i sada?nje slave:\tabcellsep poslije kojih ostaju ni?tavilo i samo?a umjesto\\
"pra?ina zvjezdana s mirisom ru?e i krina" te "/\tabcellsep ljubavi prema djeci i unu?adi. Imati obitelj\\
Labudi svitanja nose, bjelina svijeta se hvata, /\tabcellsep nagrada je za ?rtvu koju smo kao ?ene podnijele za\\
zelena jutra gore od cjelova i zlata /". Grka\tabcellsep bli?njega i to davanjem cijele sebe" (Ljubica\\
vremena nisu poharala, dotukla samo staricu; od\tabcellsep Tomi?).\\
njih nepomi?nim su postale i stvari, krute,\tabcellsep \\
\tabcellsep "Osjetih ?e?nju za istinskim i izvornim ?ivotom\\
uko?ene, mrtve: klavir, vaze, portreti... U praznini\tabcellsep \\
\tabcellsep ?ive ?ene. Iako govori o proma?enu ?ivotu neke\\
svima prijeti ta uspavana ti?ina nakupljena oko\tabcellsep \\
\tabcellsep starice, pjesnik slavi roditeljicu ?ivota. Nagla?en je\\
starice. Nakon potra?ena, besmislena ?ivota,\tabcellsep \\
\tabcellsep bol za izgubljenim ?ivotnim smislom" (Vesna\\
pjesnik ironi?no postavlja pitanje: "/ Iz kog li ste\tabcellsep \\
\tabcellsep Budimir).\\
doba stigli, iz kojih spomenara, / i ?to ?ete vi,\tabcellsep \\
gospo stoljetna, stara? /".\tabcellsep "Ne, nikakav ?enomrzac! Realno prikazana\\
\tabcellsep praznina, usamljenost, svijest o prolaznosti svega,\\
Pri interpretaciji Pjesme o staroj dami definirali\tabcellsep \\
\tabcellsep s kojom se starija ?ena nalazi licem u lice...\\
smo hipotezu o stavovima pjesnikova odnosa\tabcellsep \\
\tabcellsep Ustvari, tako se mo?e osje?ati i ona koja je bila u\\
prema staroj dami, osje?ajima ljubavi i mr?nje,\tabcellsep \\
\tabcellsep obitelji, braku, kao i ona koja je ?itav ?ivot bila\\
primijenili anketno ispitivanje djevojaka i ?ena\tabcellsep \\
koriste?i se objavom na Facebooku, proveli anketu\tabcellsep \\
na raznoliku uzorku u odnosu na dob, stupanj\tabcellsep \\
obrazovanja i dru?tveni status, sredili smo,\tabcellsep \\
obradili i protuma?ili stavove ispitanih ?ena.\tabcellsep \\
Donosimo odgovore djevojaka i ?ena o stavku koji\tabcellsep \\
| Volume 23 Issue ?"? Compilation 1.0 11 |\tabcellsep © 2023 Great ] Journals Press\end{longtable} \par
 
\begin{quote}
sama. Uostalom, (p)ostati usamljena nije isto ?to i ?ivjeti -sama. Imamo danas mnoge koji ne ?ive sami, ali su iz puno razloga jako usamljeni. A imamo i one koji ?ive sami, ali nisu usamljeni" (Slavica ?ila?). © 2023 Great ] Britain Journals Press | 11 | Volume 23 Issue ?"? Compilation 1.0 Lyrical Poetry of Nikola Milicevic -Opus and Microstructures\end{quote}

\caption{\label{tab_3}}\end{figure}
 \begin{figure}[htbp]
\noindent\textbf{} \par 
\begin{longtable}{P{0.39985289310232097\textwidth}P{0.450147106897679\textwidth}}
dr?imo nedostatnim, pogotovo ?to ga je uvrstio\tabcellsep \\
me?u vode?e pjesnike krugova?kog nara?taja,\tabcellsep \\
dodu?e, ne?to starijeg od ostalih, s naglaskom\tabcellsep \\
kako se "bitno izdvaja mirnom jednostavno??u\tabcellsep \\
lirske dikcije" (Jel?i?, 1997: 312). Jel?i? navodi\tabcellsep \\
naslove zbirka, suradnju u ?asopisima, njegovo\tabcellsep \\
stvarala?ko iskustvo prevoditelja. U prosudbi\tabcellsep \\
odnosa prema modernosti, Jel?i? je u zabludi kad\tabcellsep \\
tvrdi: "... izgradio je izraz otu?nog ju?njaka\tabcellsep \\
moderne osje?ajnosti bez upadnih modernisti?kih\tabcellsep NIKOLE MILI?EVI?A\\
te?nji" (ibid.). Mili?evi?evo pjesni?tvo izni?e iz\tabcellsep OVJERENO PROSUDBAMA DRUGIH\\
duboke humanosti i modernoga senzibiliteta,\tabcellsep ISTRA?IVA?A\\
meditativno je i nadasve misaono, spontano i bez\tabcellsep \\
podloge o nekakvoj u?enosti. Najve?im dijelom\tabcellsep Ulascima u pjesni?ke svjetove drugih autor?,\\
njegovi su stihovi rasuti ili raspore?eni u\tabcellsep kojima se Nikola Mili?evi? istinski predavao,\\
raznolike strukture. Neto?ne su tvrdnje o\tabcellsep oboga?ivao je svoje vidike, usvajao je primjenu\\
zatvorenim pjesni?kim oblicima te o obilatom\tabcellsep pjesni?kih postupaka i poetskih mikrostruktura\\
kori?tenju sroka.\tabcellsep koje su imale odjeka u njegovoj poeziji,\\
\tabcellsep oplemenjenoj prevo?enjem. Iako se svakodnevno\\
Metonimijama pripada ona snaga, koju ve?\tabcellsep potvr?ivao kvalitetom poetskih prinosa, rastom i\\
citirani Nedjeljko Mihanovi? pripisuje 'verbumu'.\tabcellsep zrelo??u estetskih dosega svojih prijevoda i\\
Tako su oglagoljene metafore oplemenile njihov\tabcellsep vlastitih uradaka, onodobna knji?evna kritika\\
metonimijski sloj. Ozbiljno i sadr?ajno Mili?evi?u\tabcellsep pjesniku Nikoli Mili?evi?u nije bila sklona sve do\\
se posvetio Slobodan Prosperov Novak. Prijevode\tabcellsep pravorijeka Ive Frange?a. Skromno je ispra?ala\\
s romanskih jezika ocijenio je 'kongenijalnim',\tabcellsep Mili?evi?eve zbirke, na tematskoj razini isticala je\\
antologije pjesni?tva neponovljivim, eseje o\tabcellsep zavi?ajni kolorit i motive, a zanemarila dublje,\\
knji?evnosti uspje?nim. Naveo je i studioznu\tabcellsep univerzalne vrijednosti jednog od "jakih glasova\\
Mili?evi?evu monografiju o Vladimiru ?erini,\tabcellsep suvremene hrvatske poezije" (I. Frange?, prema:\\
buntovnom avangardnom pjesniku. Iako je bio\tabcellsep Bre?i?, 2000: 504).\\
'egzemplarni poeta doctus', tvrdi Prosperov\tabcellsep \\
(2004, III: 275), u vlastitom pjesni?tvu Mili?evi?\tabcellsep Iz istih razloga ni recepcija mu nije bila sklona.\\
je te slojeve znao skrivati osobito zavi?ajnom\tabcellsep Ostao je u sjeni Ka?telanovoj, zadugo nepoznat i\\
komponentom.\tabcellsep neprou?en pjesnik. Pogled na Mili?evi?evo\\
\tabcellsep pjesni?tvo, Bre?i? je potkrijepio ocjenom Krste\\
\tabcellsep ?poljara o pro?etosti tradicije i suvremenosti\\
\tabcellsep "melankoli?nog mediteranca" koji se inspirirao\\
\tabcellsep pu?kom ba?tinom, klasi?nom kulturom i\\
\tabcellsep romanskim pjesnicima, posebice ?panjolskim\\
\tabcellsep modernistom Lorkom. Tematsko su ishodi?te\\
\tabcellsep njegove lirike zavi?aj i podrijetlo, mediteranski\\
\tabcellsep zavi?ajni prostor, pretci i starina, govori\\
\tabcellsep polji?koga kraja, odnosno duboki osje?aj iskonske\\
\tabcellsep i zagonetne veze s korijenima -rodnom grudom,\\
\tabcellsep jezikom i dalekim predcima (usp. Bre?i?, 2000:\\
\tabcellsep 504). Tvrdimo kako nije rije? o utjecajima nego\\
\tabcellsep dodirima.\\
\tabcellsep U pregledu Povijesti hrvatske knji?evnosti\\
\tabcellsep Dubravko Jel?i? je uz dva usputna spomena,\\
\tabcellsep Nikoli Mili?evi?u posvetio svega 14 redaka, ?to\\
| Volume 23 Issue ?"? Compilation 1.0 11 |\tabcellsep © 2023 Great Britain Journals Press\end{longtable} \par
 
\caption{\label{tab_4}}\end{figure}
 \begin{figure}[htbp]
\noindent\textbf{} \par 
\begin{longtable}{P{0.4474694984184365\textwidth}P{0.4025305015815635\textwidth}}
Pridru?imo li navedenoj trojki zavi?ajne pjesnike rukama? Je li iz va?e snage\tabcellsep \\
iz polji?kih Jesenica -Dragu Ivani?evi?a, Jak?u potekla ova nemo?, koja vas\tabcellsep \\
Ercegovi?a i Sre?ka Karamana, a od jo? mla?ih i doziva: Je li i?ta va?ega\tabcellsep \\
An?elka Novakovi?a, starinom iz Naklica, onda ostalo u meni, koji pognut i oprezan\tabcellsep \\
Mosor, taj pusti kamenjar s gorovitim\tabcellsep \\
kao stranac\tabcellsep \\
prodolinama, s pravom mo?emo nazvati\tabcellsep \\
hrvatskim Parnasom. Na sebi svojstven na?in ulazim u va?u uspomenu?\tabcellsep IV. SELECTION OF LYRICAL SONGS BY\\
svatko od navedenih zavrijedio je mjesto u na?em Grana\tabcellsep NIKOLA MILICEVIC\\
pjesni?kom kanonu. Nikola Mili?evi? bio je Ta ?ista grana, svijetla i zelena,\tabcellsep \\
samozatajni pjesnik i znalac poetskih tajni, ?to se ne?ujno k'o lepeza nji?e,\tabcellsep Elegija za moje mrtve Cvat (1)\\
kojemu za ?ivota do zemaljske slave nije bilo dok u njoj negdje drhti i izdi?e\tabcellsep Ovdje su zasijani moji mrtvi.\\
toliko stalo. Hrvatska knji?evnost zadugo ?e svjetlost i njena izgubljena sjena,\tabcellsep Ovdje trune njihovo nadanje\\
njemu i zavi?ajnim pjesnicima iz Poljica ostati ta grana, dahom no?i umivena\tabcellsep i njihova patnja svakog prolje?a\\
velikom du?nicom.\tabcellsep \\
i sva zelena u tom jutru plavom,\tabcellsep cvate u tamnim cvjetovima.\\
blago se svija tu nad na?om glavom,\tabcellsep Njihove kosti se bude u tvrdom\\
nad na?im danom i na?im bezdanom,\tabcellsep li??u kadulje i vrijeska.\\
nad nekom strepnjom znanom i neznanom\tabcellsep Kroz te?ki miris ovog bilja\\
?to zelenim se brani zaboravom.\tabcellsep di?u njihovi crni vapaji.\\
\tabcellsep Ovdje je njihov o?aj\\
\tabcellsep u kamen skamenjen,\\
\tabcellsep u zemlju zaoran.\\
\tabcellsep A iz njihove ledene samo?e\\
\tabcellsep neki davni, nemilosni bog\\
\tabcellsep proviruje, zapla?en.\\
\tabcellsep Decima o ?itu\\
\tabcellsep Snu ?utog mira idem u pohode,\\
\tabcellsep prilazim tiho gustom treperenju,\\
\tabcellsep opreznom klasju ?to u ?arkom vrenju\\
\tabcellsep napetim osjem svjetlost sunca bode\\
\tabcellsep i ?ujem: zemlja vapi kaplju vode\\
\tabcellsep i pati kao tijelo ?ivog mesa;\\
\tabcellsep utroba njena u zrenju se stresa\\
\tabcellsep i slutim kroz bol njenog toplog daha\\
\tabcellsep izlomljen kruh na stolu siromaha\\
\tabcellsep i dubok ?umor ?irokih nebesa.\\
\tabcellsep Dozivanje (3)\\
\tabcellsep Zovem vas, moji mrtvi, vas\\
\tabcellsep u kre?u, u cvjetovima i stablima,\\
\tabcellsep vas u vjetru i praznini,\\
\tabcellsep slu?ajte dobro, javite se. Recite,\\
\tabcellsep jesam li va?? Jeste li vi dali\\
\tabcellsep kosti mojim udovima? Jesu li va?e\\
\tabcellsep otvrdle ruke ostale u ovim\\
© 2023 Great ] Britain Journals Press | 11 | Volume 23 Issue ?"? Compilation 1.0\tabcellsep | Volume 23 Issue ?"? Compilation 1.0 11 | © 2023 Great ] Journals Press\end{longtable} \par
 
\caption{\label{tab_5}}\end{figure}
 		 		\backmatter  			  				\begin{bibitemlist}{1}
\bibitem[?u?ul ()]{b8}\label{b8} 	 		 			Ante ?u?ul 		.  		\textit{Sabrane pjesme i izbor iz proze. u: Mili?evi?, Nikola. ?iva ?esma. Sabrane pjesme i izbor iz proze. Zagreb: ?kolska knjiga. Biblioteka Zlatna kolajna, sv},  		2009. 2 p. .  	 
\bibitem[Bre?i? ()]{b0}\label{b0} 	 		 			Vinko Bre?i? 		.  		\textit{Nikola Mili?evi?, u: Leksikon hrvatskih pisaca. Zagreb: ?kolska knjiga},  		2000. p. .  	 
\bibitem[Bre?i? ()]{b1}\label{b1} 	 		 			Vinko Bre?i? 		.  		\textit{Pogovor. Od Zve?anja do Zagreba, i natrag. u: Mili?evi?, Nikola. ?iva ?esma. Sabrane pjesme i izbor iz proze. Zagreb: ?kolska knjiga. Biblioteka Zlatna kolajna, sv},  		2009. p. .  	 
\bibitem[Jel?i? ()]{b3}\label{b3} 	 		 			Dubravko Jel?i? 		.  		\textit{Pogovor. Nikola Mili?evi? -Traganje puno neizvjesnosti. u: Mili?evi?, Nikola. ?iva ?esma. Sabrane pjesme i izbor iz proze. Zagreb: ?kolska knjiga. Biblioteka Zlatna kolajna, sv},  		2009. p. .  	 
\bibitem[Mili?evi? ()]{b5}\label{b5} 	 		 			Nikola Mili?evi? 		.  		\textit{Vladimir ?erina. u: Rad, 341. Zagreb: JAZU, str},  		1965.  	 
\bibitem[Mili?evi? ()]{b6}\label{b6} 	 		 			Nikola Mili?evi? 		.  		\textit{?iva ?esma. Sabrane pjesme i izbor iz proze. Zagreb: ?kolska knjiga. Biblioteka Zlatna kolajna},  		2009.  	 	 (sv. 2) 
\bibitem[Mili?evi? ()]{b7}\label{b7} 	 		 			Nikola Mili?evi? 		.  		\textit{O hrvatskom pjesni?tvu u razdoblju od 1945. do 1960., u: Mili?evi?, Nikola. ?iva ?esma. Sabrane pjesme i izbor iz proze. Zagreb: ?kolska knjiga. Biblioteka Zlatna kolajna},  		2009. p. .  	 
\bibitem[Jel?i? ()]{b2}\label{b2} 	 		\textit{Povijest hrvatske knji?vnosti. Tisu?lje?e od Ba??anske plo?e do postmoderne},  		 			Dubravko Jel?i? 		.  		1997. Zagreb. p. .  		 			Naklada PIP. Pavi?i? 		 	 
\bibitem[Mihanovi? ()]{b4}\label{b4} 	 		‘Predgovor. u: Nikola Mili?evi?. Izabrana djela. Pet stolje?a hrvatske knji?evnosti, knj’.  		 			Nedjeljko Mihanovi? 		.  	 	 		\textit{Zagreb: NZ MH}  		1982. 156 p. .  	 
\end{bibitemlist}
 			 		 	 
\end{document}
